Szavazz te is az Év Madarára!
Szavazz te is az Év Madarára!
![Fehérvár Médiacentrum fotója](https://cms.fmc.hu/uploads/ev_madara_2025_b70f6019d7.png)
A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) 1979-óta választja meg az év madarát. A szavazásra azért az év közepén kerül sor, hogy a szervezet a választást követően fel tudjon készülni az adott fajhoz kacsolódó rendezvényekkel, kiadványokkal. A 2025-ös évhaz kapcsolódó Év Madara választáson a récefélék kerültek a középpontba, a döntés több szakterület képviselőit tömörítő munkacsoporti egyeztetéseket követően született meg. Ahogy az MME fogalmaz:
„Ezek a madarak erősen kötődnek a nyílt vízfelületű vagy ilyenekkel tarkított tavakhoz, mocsarakhoz – pont ahhoz az élőhelytípushoz, amit különösen érzékenyen érint, veszélyeztet a klímaváltozás, a nem megfelelő gazdálkodás és területhasznosítás. Ezért különösen fontos a tavak, mocsarak védelme, és ennek üzenetét – mintegy az élőhelytípus nagyköveteként – sokkal kézzelfoghatóbbá teszi egy látványos és érdekes récefaj.”
És akkor nézzük is a három jelölte!
Böjti Réce:
Eurázsiában fészkel, Délnyugat-Angliától egészen a Csendes-óceánig, elsősorban az európai lomb- és elegyes erdők, továbbá az ázsiai erdőssztyepp- és sztyepprégiókban. Vonuló madárfaj, a telet Afrikában, a Száhel-övezetben, valamint Ázsiában tölti. Fészkeléskor előnyben részesíti a sík vidéki nyílt vízfelülettel rendelkező mocsarakat és mocsárréteket, szikes tavakat, nedves réteket, a halastavi költése ritka.
A költéshez április közepén fog hozzá, a fészek rendszerint a vízhez közel található, általában a középmagas növényzetben. A fészkelés során kisebb mélyedést készít, amit a tojó a pehelytollaival bélel ki. A fészekaljak 6-13 tojásból állnak, a kotlási idő 22-23 nap. A fiókák fészekhagyók, röpképességüket 5 hetesen érik el. Vonuláskor szinte minden jelentősebb vizes élőhelyen előfordul. Előszeretettel táplálkozik sekély tocsogókon, főleg magokat, zöld növényi részeket és gerincteleneket fogyaszt.
Fokozottan védett, természetvédelmi értéke 100 000 Ft. A világállománya, európai és hazai állomány is csökken.
Kanalas réce:
Európában, Ázsiában és Észak-Amerikában honos, a sarkkörtől délre fekvő területeken költ, a boreális, mérsékelt övi, sztyeppi és félsivatagi zónában. Vonuló madárfaj, Közép- és Nyugat-Európában, Észak-Afrikában, Dél-Ázsiában, Észak-Amerika déli területein és Közép-Amerikában telel. Fészkelés során kifejezetten keresi a sekély tavakat, szikes tavakat és réteket, mocsárréteket, elsősorban ott, ahol szigeteket is talál.
Valamennyi réce közül ennek a fajnak alkalmazkodott a csőre leginkább a szűrögetéshez. Nyílt vizeken úszva táplálkozik, legtöbbször rovarokat, gyommagvakat szűr ki a vízből vagy csipeget fel a víz felszínéről. Általában későn, május közepétől kezd költésbe. Fészekalja 8-12 tojásból áll. Fészkét sokszor avas fűcsomóba rejti, zsombékra, a növényzet alá.
Fokozottan védett madár, természetvédelmi értéke 100 000 Ft. A világállománya csökkenő, az európai állomány stabil, míg a hazai állomány csökkenő.
Nyílfarkú réce:
Holarktikus elterjedésű faj, vonuló, Afrikában, Dél- és Kelet-Ázsiában, Észak-Amerika déli területein, Közép-Amerikában és Dél-Amerika északi peremén telel. Fészkelés során kötődik a szikes tavakhoz és mocsarakhoz. Vonuláskor előfordul a szikes tavakon, halastavakon, víztározókon. A vízben és a vízparton parti növényzettel, magokkal és kisebb gerinctelenekkel (rovarok, rákok, kagylók) táplálkozik. Ősszel és télen többnyire a növényekkel táplálkoznak, a nyári-tavaszi hónapokban gyökerekkel, akár kisebb halakkal is.
Április utolsó harmadában kezd költésbe, általában a víztől 80-200 méterre, sok esetben ürmös, cickafarkos sziki csenkeszes gyepekben. A tojó 7-10 tojást rak, melyeket 22-23 nap alatt költ ki, majd a kiskacsákat azok önállóvá válásáig vezetgeti, védelmezi.
Védett madár, természetvédelmi értéke 50 000 Ft.
Mindhárom jelölt faj legfontosabb veszélyeztető tényezője a fészkelőhelyek csökkenése (lecsapolás, kiszáradás). A folyószabályozásokkal és csatornázással kiszárított Alföldön jócskán csökkent a vizes élőhelyek száma és kiterjedése, a meglévőket pedig jelentős mértékben sújtják a klímaváltozás kedvezőtlen hatásai (elsősorban a csapadékeloszlás változása).
A fészkelőhelyek nem megfelelő kezelése (cserjésedés, legeltetés hiánya) tovább csökkenti az alkalmas fészkelőhelyeket. A költéseket sok esetben meghiúsítják a fészekrablók (róka, borz, vaddisznó, aranysakál, varjúfélék), a vonulási útvonalakon pedig a vadászat jelent közvetlen veszélyt.
A szavazatokat július 25-én 12 óráig várja az MME. Szavazni ide kattintva tudtok!